Pro Časopis Magazín / www.PanPrstenu.info
Napsala Laisi Finwen

Návod k použití: Každá lekce sestává ze slovní zásoby, která není určena k povinnému nabiflování, nýbrž k vybírání podle chuti, a návrhů, jak ji používat, decentně a citlivě doplněného o nejnutnější gramatický výklad. Od čtenáře se očekává, že si nejenom přeloží uvedené větičky, ale bude na jejich základě tvořit stále nové, nejprve podle stejného vzorce, pak stále košatější a originálnější, dokud se úplně "nerozmluví". Pokud není - v hranatých závorkách -  uvedeno jinak, slova se čtou přesně tak, jak jsou psána. Zkratka za slovem odkazuje na (nejznámější) pramen, kurzíva na autorčiny dohady až pusté apokryfy.

1. lekce                   			
1. Jediný normální způsob, jak se naučit nějaký jazyk, je používat ho. První věta, kterou dáme dohromady úplně bez problému, je jednoduchá věta se slovesem být, resp. je = ná. Slovosled je podle pramenů zřejmě dosti volný, lze se celkově vzato řídit citem pro českou větu.
Anar ná laurea. (Nebo třeba i, v poezii: Laurea ná Anar.)
 	Fanya ná ninque.
 	Salque ná laiqua.
Tam, kde existuje možnost, že by jiná přírodnina téhož druhu vypadala jinak, je dobré specifikovat ukazovacím zájménem:
I lóte ná malina, i lóte ná luin.
 Máme ovšem i přesnější ukazovací zájména:
 	Lasse sina ná wenya, lasse tana ná narwa.
Teď už můžete klidně vyrazit do přírody, dívat se kolem sebe, radovat se z věcí a pojmenovávat je. Napište si na papírek slova, která se vám líbí, a vezměte si je s sebou. Tak na tom budete skoro jako byste s sebou měli elfího přítele (neviditelného, ovšem - to jsou dnes víceméně všichni), kterého byste se mohli na neznámá slova ptát: "Mana enta?" Zřejmě by vám, při jejich sklonu k co nejstručnějšímu vyjadřování, odpověděl skutečně jen žádaným výrazem, bez všech zbytečností. Bylo by dobré, kdybyste si po návratu část svých pozorování zapisovali, a to jak latinkou, tak v tengwar (jistě jste si už všimli, že pro všechny q. hlásky latinka ani nemá písmena). 
	
2. Přibližně v době, kdy vás základní barvy začínají napadat celkem samy a zejména bez problémů v koncovkách, je možno zkusit množné číslo. Tvoří se:
U podstatných jmen končících na: 			mn.č.                příklad:
souhlásku nebo e 					i		lasse - lassi; elen - eleni
jinou samohlásku + ie 					r		alda - aldar

U přídavných jmen:
souhlásku nebo e 					i		ninque - ninqui
a 							e		wenya - wenye
ea 							ie		laurea - laurie
Sloveso přibírá -r (jednoslabičná přitom většinou zkracují kmenovou samohlásku)  ná - nar
Aldar nar laikwe.
Fanjar nar ninkwi ar sindi.
Yávi sine nar maline.
Alkar nar laurie... 

Slovní zásoba:

BARVA				quile   [kwile, s anglickým w - tak i dále]  QL
bílý                         			ninque (také: studený, bledý) [ninkwe]  WJ
žlutý                        			malina  LR
oranžový                     		culuina [kuluina]  LR
červený                      			carne [karne]  S
červenohhnědý, rezatý        		rusca  [ruska]  LR
hnědý, snědý                 		varne  LR
černý                        			morna LR
šedý                         			mista  Ardalambion
     světle nebo stříbrošedý 			sinde WJ
     světle nebo modrošedý   			vindya  [vindja] LR
fialový do modra			helinwa  QL
            do růžova			helinquila  [helinkwila]  QL
modrý                        			luin  LotR
     světle                  				helwa  LR
modrozelený				ninwa  QL
zelený                       			laiqua  [laikwa]  S
svěží, světlezelený          		wenya  [weňja]  LR
zlatý                        		ze zlata: mallen  LR
                             		světelně: laurea  LotR
zlatorudý, ohnivé barvy      		culda, culina [kulda, kulina]  LR
ohnivě červený                        	narwa  LR
stříbrný                     		ze stříbra: telemna  LotR
                             	světelně: silma  LR
	návrhy apokryfních slov k procvičování koncovky -ea:
				    temně modrozelený - solmea
				  temně modrý - lómea			                                          				                                           		
PŘÍRODA
obloha                       				helle LR
hvězda                       				elen  WJ
měsíc                        				Isil  LotR
slunce                       				Anar S
paprsek					alka  LR
voda                                                               nén, 3.p. nenen  LR
oblak                        				fána, fanya [faňja]  LR
déšť, jemný                  			miste  LR
rostlina                   			            olva  S
strom                                                              alda  LotR,    menší a útlejší: orne  UT
keř                          				tussa  LR
kořen, zejm. jedlý           			sulca  [sulka]  LR
kůra						randa  QL
kmen                         				telco, mn.č. telqui  [telko, tekwi]  LotR
větev                        				olwa  LR
list                         				lasse  LotR
plod                         				yáve [jáve]
květ                                                                lóte  LotR
tráva                        				salque  [salque]  LR
houba (v obojím smyslu)                               hwan (mn.č. hwandi) LR
výhonek, pupen               			tuima  LR
živočich                                                          celva  [kelva]  S
savec, čtyřnohé zvíře                                     laman (mn.č. lamandi)  WJ
pták  (drobnější)                    			aiwe S
motýl                        				wilwarin  S
ryba						lingwe  LR
    malá                    				     hala  LR
had                          				ango (mn.č. angwi) LR
kámen       skála, materiál: 			ondo  S
                  menší 				sar (mn.č. sardi) LotR
hlína                        				cén (3.p. cemen)  [kén, kemen]  LR

-laisi-