Pro Časopis Magazín / www.PanPrstenu.info
Napsala Laisi Finwen

Návod k použití: Každá lekce sestává ze slovní zásoby, která není určena k povinnému nabiflování, nýbrž k vybírání podle chuti, a návrhů, jak ji používat, decentně a citlivě doplněného o nejnutnější gramatický výklad. Od čtenáře se očekává, že si nejenom přeloží uvedná slovní spojení a větičky, ale bude na jejich základě tvořit stále nové, nejprve podle stejného vzorce, pak stále košatější a originálnější, dokud se úplně "nerozmluví". Pokud není - v hranatých závorkách -  uvedeno jinak, slova se čtou přesně tak, jak jsou psána. Zkratka za slovem odkazuje na (nejznámější) pramen, kurzíva na autorčiny dohady až pusté apokryfy.
 1. V předchozích lekcích jste měli možnost se naučit tvořit jednoduché větičky o přírodě s užitím slovesa "ná" - je; nejjednodušší množné číslo (quenijština má celkem tři!), tvoření přídavných jmen slovesných a třetí stupeň přídavných jmen (ostatní se nedochovaly). Slovní zásoba této lekce vám umožní pohovořit také o duševních a charakterových vlastnostech mluvících bytostí ve vašem okolí, tedy např.:
	Nildor nar alassie.
	Mamil ná anvoronda.
Abyste však měli možnost vyjádřit svůj obdiv a lásku přímo jim, naučíme se používat slovesa ve druhé osobě:
- tvary pro všechny osoby se většinou tvoří přidáním osobní koncovky za sloveso. Pokud slovesný kmen končí na souhlásku, váže se přes i
- tvar pro druhou osobu množného čísla (a pro vykání) je -lye (nebo zkráceně -l). Protože dlouhá kmenová samohláska jednoslabičných slov se přidáním koncovky většinou zkracuje, je tvar slovesa být pro druhou osobu "nalye". Můžeme tedy svým nejbližším říci například:
Nalye/nal finya, polda, moina, handa...
- familiérní forma druhé osoby je žel mnohem, mnohem méně jistá než zdvořilostní. Nedochoval ase z toho prostého důvodu, že elfové tykali jen nejdůvěrnějším přátelům nebo naopak nejopovrhovanějším nepřátelům. Protože bychom měli při používání quenijštiny činit totéž, vystačíme si naštěstí v mnoha případech s vykáním. Pro členy nejbližší rodiny však tykání rozhodně potřebujeme - možná tedy zní: delší tvar natye, kratší tvar nat.
 Zkuste tedy své bližní trochu pochválit, třeba na nich přece jen něco dobrého najdete (ne abyste zabrousili do špatných vlastností, toho už slyší od rána do večera dost!) Pokud ovšem toužíte si osvojit i slova pro negativní vlastnosti a přitom nezačít bezhlavě kritizovat, zkuste to pomocí slovesa "nebýt": "není"=ume, "nejste"=umilye/umil, "nejsi"=umitye/umit
Perinor umir alte.
Orqui umir faile.
I hildo ume handa, nan voronda.
Málo, umilye verya, nan nilda, moica ar tiusima. Hanta.
Jiná možnost je využívat předpon il- (pravý opak) (varianta, výhodná hlavně pro slova, začínající souhláskou: ala-) a ú- (ne s názvukem něčeho zlého)
 firin=zemřelý 			ilfirin=nesmrtelný
 saila=moudrý				alasaila=pošetilý, nemoudrý
 vanima=krásný, správný 		úvanimo=nestvůra
(-ú zatím navazujte raději jen přes souhlásku.)
 2. Až se pustíte do těchto úkolů, narazíte poměrně brzy na dno slovní zásoby. Pokusíme se tedy hledat co "nejlegálnější" cesty, jak ji rozšířit:
 -a- V quenijštině často může jeden výraz znamenat alespoň dva slovní druhy. V tom je tato řeč opravdu blízká angličtině, kde např. "water" je voda - vodní - zalévat atd. Samozřejmě, to vede k jistému zploštění jazyka, pokud tu nejsou hezká synonyma, ale v naší nouzi, než budou objevena, se myslím celkově vzato můžeme spolehnout, že použít slovo jako jiný slovní druh nebyl problém a posluchač si význam odvodil ze smyslu věty. 
Nejobvyklejší koncovky: 			přídavná jména 		a
 						podstatná jména
 								mužský rod 	o
 								ženský rod 	e
 						(přičemž rod někdy rozlišuje význam)
 		(slovesa končí nejčastěji a nebo e, většinou stejně jako podst.jm.)
Příklady:
 		helce=led 			helca=ledový
 		nende=jezírko 		nenda=vodnatý, mokrý
 fírima=smrtelný 		fírimo=smrtelník 		fírime=smrtelnice
 linda=pěkně znějící 		lindo=zpěvný pták 		linde=melodie

Zneužití:
 Máme třeba Astaldo, čestné přízvisko Tulkasovo. Znamená cosi jako Hrdinný, což potřebujeme, neboť máme dva výrazy pro odvahu, ale pro statečnost ani jeden (a možná si všednodenní statečnost nějaký ten vznešený výraz zaslouží). Je ale celkem zřejmé, že budeme používat astalda - Astaldo je už zpodstatnělé, cosi jako Bohatýr.
-b- Další obvyklé koncovky přídavných jmen
 a      připojené za slovo (přičemž dvě a dávají ea)
 		alda=strom 				aldea=stromy porostlý
 		laure=zlaté světlo 			laurea=zlatě zářící
 		caure=strach 				caurea=bázlivý
 ima
ta má v prosté podobě nejčastěji význam "vhodný k něčemu": 
 		íre=touha 			írima=touženíhodný
mele=má rád 			melima=milováníhodný
 		ista=vědomosti 		istima=učený
pokud prodlouží kmenovou samohlásku, "schopný něčeho":
furu=lež, lže 			fúrima=prolhaný
fire=umírá (přirozenou smrtí) fírima=smrtelný
(Přirozeně dlouhé slabiky - to jest ty, které mají dlouhou samohlásku, dvojhlásku nebo krátkou samohlásku před skupinou souhlásek, přičemž "polosamohlásky" w a j se nepočítají - už neprodlužujte!)
Zneužití:
Tak například ze slovesa care, které asi tak nejspíš vyjadřuje práci, by se dalo odvodit cárima, pracovitý - i když u elfů by toto slovo znamenalo především (pokud ne výhradně) "tvořivý". "Care" znamenáv první řadě  "tvořit"a pracovitost bez jiskry by pro elfa byla asi nesrozumitelná.
 A ještějeden nápad, tentokrát už opravdu hodně "tvůrčí": pro člověka pečlivého až pedantického mě napadá velmi přiléhavé slovo (odvozené z titta, malý, drobný): tittima
-c- Mnoho jmen (např. Earendil) dostalo koncovku -nil, -ndil, což je v podstatě zkrácené nilda, milující. Proto by se vlastnosti jistě daly vyjadřovat i takto: anwanilda = milující pravdu (ale i apsanilda = milující dobré jídlo, nirwanilda = milující pohodlíčko...)
Slovní zásoba
VLASTNOSTI MLUVÍCÍCH BYTOSTÍ
vznešený					tára  S,LR,WJ
vyrovnaný, pokojně (a především vnitřně) vznešený (pův. "jasný")      calaina  [kalaina]  QL
šlechetný, štědrý, spravedlivý     		faila  PM
(příb. se slovem "fea" - ten, kdo má "duši" dominantní nad tělem)
opovrženíhodný, nízký, špatný      		faica [faika]  LR
dobrý (o mluvících bytostech či charakteru, též požehnaný	       mána  LR
zlý                                			ulca [ulka] QL, úmea  LR
správný, přímý              			téra  LR
zákonný, normální           			sanya [sanja] LR
křivý, nesprávný            			raica [raika]  LR,VT
křivý, možná i převrácený, zvrácený, tvrdošíjný     	hwarin [farin]  LR 
mužný, dospělý, zdatný    			vea  LR
odvážný                  				verya [verja]  LR
pevný, věrný, (vy)trvalý     			sanda LR
pevný, silný, nepohnutelný   			tulca [tulka]  LR
věrný                        				voronda  UT,LR
vytrvalý, trvanlivý       			voronwa  UT,LR
bdělý						tirinwa  QL
zrádný, vychytralý				carpalima [karpalima] QL. Mírná odchylka od standartních hláskoslovných pravidel, ale uvádím to slovo, protože je dost potřebné...
ustrašený, bázlivý           			caurea [kaurea]  QL
     strach                   				     caure [kaure]  QL
může (především fyzicky)        		pole, kořen pol-  LR
     tělesně silný				     polda  LR
touha						íre  LR
     krásný, milý, touženíhodný		     írima  LR
touha, smyslná žádost				milme LR
     chtivý, smyslný                 		     mailea  LR
     přehnaný, přílišný				     maira  LR
touha, nenasytnost              			milme  LR
     chtivý, nenasytný				     milca [milka]  LR
známý, milý                          			moina  LR
něžný						amalda  QL
mírný, tlumený, laskavý, něžný       		moica [moika]  GL
srdečný, laskavý, "vyzařující teplo"		laucima [laukima]  podle QL
posiluje, potvrzuje (např. výpověď), potěšuje	tiuta  QL
     posílení, posila, potvrzení, útěcha			tiutale  QL
     útěšný, utěšující, ulehčující			tiusima  QL
miluje						mele, kořen mel-  LR
     milovaný					     melda, melin  LR
     milenec					     melindo  LR
     milenka					     melisse  LR
     přítel (velmi blízký)			     málo  LR
     láska					     melme  LR
má rád						nile, kořen nil-  podle LR
     přátelský, milující                  		     nilda  LR
     přítel, kamarád				     nildo  LR
     přátelství					     nilme  LR
nenávidí					teve, kořen tev-  QL
     nenáviděný					     tevin  QL
hádá se, má spor				costa [kosta]  LR
     nepřátelský					     cotya [kotja]  LR
     nepřítel					     cotumo [kotumo]  LR
zahořklý					nartya [narča]  podle QL
pokojný, klidný, nehybný 			rua  QL
tichý, klidný, nehybný			quilda [kwilda]  QL
bezcitný (doslova "se srdcem z křemene")     	sincahonda [sinkahonda]  LotR
divoký                       				verca [verka]  LR
     divoch: hravan (=kdokoli mimo Atani. Význam: ten, jehož "fea" není dominantní nad "masem", t.j. tělesnými impulsy. Pravým opakem, t.j. označením toho, kdo má výrazně dominanatní duši, je "faila", viz výše.)        WJ
krutý                        				nwalca [nwalka]  LR
spěch, násilí, hněv          			orme  LR
     spěšný, možná i ukvapený 		     orna  LR
neochotný (podst. jm.) 			     avar  WJ,LR
moudrý					saila  VT
pošetilý, nemoudrý				alasaila  VT
ví, umí						ista  (min.č. sinte)  LR,VT
     učený, moudrý				     istima  LR
     učenec, mudrc				     istar  LR
rozumí něčemu, je zručný v práci s něčím	hanya [hanja]  LR
     rozumějící, inteligentní			     handa  LR
obratnost, šikovnost				finde  QL
     obratný, šikovný				    finya [finja]  LR
     bystrý					     finwa  QL
šikovný, zručný				maite, (mn.č. maisi)  LR
radost						alasse  LR
     radostný                     			     alassea  podle LR
usměvavý		      			mirilla QL
smutný, plačící              			(velmi pravděpodobně, podle S a QL) nienna
pohrdání					yaiwe [jaiwe]  LR
     pyšný (pohrdající druhými)   		     yaiwea [jaiwea] podle LR
ponížený                     			nucumna [nukumna]  A
(pro něco jako přívětivou pokoru zřejmě slovo nemáme, ale je možné, že taková bytost by byla označena prostě "saila", moudrá, nebo "calaina", vnitřně vyrovnaná. Existuje také slovo mirima, svobodný,  které obsahuje názvuk na mirilja, třpytí se, a miri, usmívá se, a mohlo by tedy vypovídat cosi o vnitřní uvolněnosti a vyrovnanosti)

OSTATNÍ
maminka							mamil UT
dělá, činí							tyare, kořen tyar- [čare] podle LR
konatel, činitel						tyaro  LR
skutek, čin							tyar (3.p. tyarden)
odpovědnost, vina						tyarma
příčina, motiv, nejzákladnější důvod				tyasta    vše podle LR a QL
dělá, tvoří, staví						care, kořen car- [kare] LR,WJ
skřet								orco, mn.č. orqui [orko, orkwi] LR

Poznámka k výslovnosti: hw (v hranatých závorkách tučné f) se čte jako labiální f (s pusou našpulenou jako na u - výsledný zvuk je velmi podobný fouknutí a v písních je jeho výslovnost téměř nemožná :). ty (v hranatých závorkách tučné č) se čte jako anglické t ve slově "tune": něco mezi ť a č.