Pro Časopis Magazín / www.PanPrstenu.info
Napsala Laisi Finwen

Návod k použití: Každá lekce sestává ze slovní zásoby, která není určena k povinnému nabiflování, nýbrž k vybírání podle chuti, a návrhů, jak ji používat, decentně a citlivě doplněného o nejnutnější gramatický výklad. Od čtenáře se očekává, že si nejenom přeloží uvedené větičky, ale bude na jejich základě tvořit stále nové, nejprve podle stejného vzorce, pak stále košatější a originálnější, dokud se úplně "nerozmluví". Pokud není - v hranatých závorkách -  uvedeno jinak, slova se čtou přesně tak, jak jsou psána. Zkratka za slovem odkazuje na (nejznámější) pramen, kurzíva na autorčiny dohady až pusté apokryfy.

4. lekce 
V prvních třech lekcích jsme se naučili tvořit jednoduché větičky o přírodě s užitím slovesa "ná" - je; nejjednodušší množné číslo (quenijština má celkem tři!), tvoření přídavných jmen slovesných a třetí stupeň přídavných jmen (ostatní se nedochovaly). Dnes budeme pouze procvičovat a doplníme slovní zásobu.

-a- Doplňte odpovídající tvar slovesa být a přídavné jméno ze závorky:
Lóti... Opole...Yáve...Sardi...Oryat...Lassi...Wilwarin...
(ninque - maline - karne - varne - morne - sinde - laique)

-b- Vybírejte a doplňujte vhodná slova: (Od tohoto cvičení dále už občas potřebujete dnešní slovní zásobu.)
Arya ná ...., nan melima. Helle ná ...., ume hísie. Aldi nar laique, ...., .... ar ..... Vista ná ..... Lassi nar .... - narwe ar culine, varne ar maline, laique ar wenye, ..... Nar filumi, .... ar ..... Ná lasselanta.
(maline - vanime - moice - ringa - culuine - quilda - vindya - sinde - rusce - nísime)

Ná ..... Nique. Ilqua ná ninque: ...., .... ar ..... .... ná quilda, ume nén tanome, nan .... vanima. .... ar .... nar narwe. Ná sinye.
(taure - hríve - síre - nanda - helle - niquis - Anar - sarnie)
-c- Myslete si každou větu rozloženou na tři části: cosi je - jako něco - přídavné jméno. Složte je tak, aby dávaly smysl. 
Tyulusse ná ve casar nísima. Norno ná ve tári liltala. Feren ná ve quesse tulca. Siquilisse ná ve wende calaina. Silwin ná ve coa nienala. Aiquaire ná ve nisse tunda.
-d- Doplňte vhodné přídavné jméno ve třetím stupni (a v odpovídajícím čísle):
Fanyar... Lingwi... Nique... Oronti... Angor... Erume... Titinwe... Ondo... Tuilindo 
(alta - titta - anda - lunga - vilina - ringa - mixa - parca - larca)
-e- Doplňte šikovné přídavné jméno, případně utvořené ze slovesa (ve správném tvaru):
Nén ... ná ... ar ... Lassi ... nar ... ar ... Aiwi ... nar ve miste ... Anar ... ná ..., ...
(alcarinqua - ite - lanta - linta - linda - laurea - malina - rusca - ringa - sire - timpa)
Výsledky (uvádím pořadí doplňovaných slov čísly jejich pořadí v závorce resp. větě ): a:2,4,3,5,6,7,1  b: 4,7,1,5,9,6,2,10,8,3 - 2,1,4,8,3,6,7,5  c:3-6,1-3,2-4,6-5,4-2,5-1
d: 5,7,6,1,3,8,2,4,9 ve tvarech: ana ltean tittaan andea llunga an vili near ring a ammi xeam parc aalla rca (správné umístění mezer vám jistě nebude dělat potíže, přeházela jsem je jen proto, aby se výsledky tak nevtíraly :)  e: 10,4,9,3,7,8,5,11,2,6,1 ve tvarech: al carin quait ilalan talalin talin dalalau reamali nerus cerin gasir ilatim pala

Slovní zásoba:

OBECNÁ SLOVA
všechno (celek)						ilqua LR
všechno (před podst. jm. "každý", chová se jako příd.jm.)   ilya [ilja]  LotR
tady								sinome	 LotR		
tam								tanome	 A		
příbytek							coa  [koa] MR
trpaslík							casar [kasar] WJ
hobit								perino (pramen nejistý)
obr								norsa LR
elf								quende [kwende] WJ
člověk								hildo (ž. hilde, mn.č. hildi) LR
muž (jakékoli mluvící rasy)					nér LR
žena (dtto)							nisse LR		
dívka, panna							wende LR
syn, možná i hoch						yondo [jondo] LR
král (nejvyšší představitel rodu)				táro LR
královna							tári LotR
není								ume LR
tančí								lilta LR 			
zpívá								linda LR
zvoní, cinká							timpa podle GL a QL
padá								lanta LotR
pláče								niena podle QL
mírný, tlumený, laskavý, jemný, něžný			moica GL
tichý								quilda [kwilda] QL

SVĚTLO							CALA [kala] LR
svítí								calta [kalta] LR
ozařuje								calya [kalja] LR
světlý								calina [kalina] LR
jasný								calima [kalima] LotR
vyrovnaný, pokojně vznešený (o počasí: "jasný")		calaina [kalaina] QL
ušlechtilá bytost, hrdina					callo [kallo] LR
paprsek světla							alca [alka] LR
sláva								alcar [alkar] LotR
slavný								alcarinqua [alkarinkwa] WJ
vyzařuje světlo						faina LR
záře (přeneseně duše, kterou elfové vnímali jako lampu,
vyzařující z příbytku)						faire MR
bílá jiskra, zářivý bod, hvězda				tinwe MR
drobná hvězdička, jiskřivá kapka rosy apod.			titinwe QL
oheň								nár LR
ohnivě červený						narwa LR

ČAS								LÚME   LR
den (24 hodin od slunka západu)				ré, áre (mn.č. ari) LR
den (12 hodin od úsvitu do soumraku)          		arya [arja]  LR
ráno								arin LR
večer								sinye [siňje] LR
rozbřesk (velmi časné ráno, kdy ještě svítí hvězdy)       	tindóme LR
stmívání					                  	undóme LotR
noc 								lóme, 3.p. lómin LR
hluboká tma, černá noc					huine, fuine LR
měsíc v roce							asta LotR
sluneční rok							coranar [koranar] LotR
"dlouhý" valinorský rok (144 slunečních)			yén [jén] LotR
přírodní rok (koloběh ročních období)			loa (znamená též prostě rostlinný život) LotR
předjaří							coire [koire] LotR
jaro								tuile LotR
léto								laire LotR
podzim							lasselanta  LR
počátek podzimu (čas plodů)					yávie [jávie] LotR
konec podzimu (čas uvadání)					quelle [kwelle] LotR
zima								hríve [říve] LotR

PŘÍRODA (pokračování)
hvozd, mohutný les						taure LR
les (neutrální slovo)						al, 3.p. alden (mn.č. tedy aldi) QL
hora								oron, 3.p. oronten, mn.č. oronti LR
hluboké údolí v horách					tumbo LR
údolí								nande UT
louka u vody, zavlažovaná pláň				nanda LR
řeka								síre LR
teče								sire LR
oblázkový břeh						sarnie UT
palouk, travnaté prostranství					palis, 3.p. palisten QL
pláň, plocha							palo QL
poušť, pustina							erume LR
vzduch								vista LR
jemný vánek							víle QL
závan, dechnutí						hwesta (hw se čte labializované f) LotR
vítr								súre LotR
vichřice							vanwa QL
bouře, bouření							raumo A
temný mrak							lumbo A
lije (někoho, něco)						ulya (min.č. ulyane) [ulja] LR
lije se, snad i ve smyslu silného deště			ulwe, kořen ulu-, min.č. ulle QL
kapka								limba LR
mlha lehká							hísie LotR
mlha hustá							hiswe LR
mrzne (o počasí)						nique, kořen nicu [nikwe, niku] WJ
mráz								nixe WJ
sníh								nique [nikwe] LR
ledové květy							niquis [nikwis] WJ
led								helke LR
duha								helyanwe [heljanwe] LR
vlákno babího léta						filume QL
ptačí pero							quesse LotR
vlaštovka							tuilindo LR
vonný								nísima UT