Pro Časopis Magazín / www.PanPrstenu.info
Napsala Laisi Finwen

Návod k použití: Každá lekce sestává ze slovní zásoby, která není určena k povinnému nabiflování, nýbrž k vybírání podle chuti, a návrhů, jak ji používat, decentně a citlivě doplněného o nejnutnější gramatický výklad. Od čtenáře se očekává, že si nejenom přeloží uvedené větičky, ale bude na jejich základě tvořit stále nové, nejprve podle stejného vzorce, pak stále košatější a originálnější, dokud se úplně "nerozmluví". Pokud není - v hranatých závorkách -  uvedeno jinak, slova se čtou přesně tak, jak jsou psána. Zkratka za slovem odkazuje na (nejznámější) pramen, kurzíva na autorčiny dohady až pusté apokryfy.
3. lekce
V první lekci jsme se naučili tvořit krátké větičky o přírodě se slovesem být. Dnes je trochu obohatíme: o podrobnější slovní zásobu a také o přesnější vyjádření vlastností:
-1- Přídavná jména slovesná (činná, nejjednodušší způsob) tvoří koncovka la, která se ke slovesům, končícím na -a, připojí bez jakýchkoli úprav. Ke kmenům, končícím na souhlásku, se připojuje přes -i- (nebo, chcete-li, připojíte ji ke tvaru, který najdete ve slovníku, přičemž e se před koncovkou změní v i, to totiž dělá skoro vždycky, neboť vzniklo redukcí původního koncového -i):
 		elen itila
 		lasse lantala
 		limba timpala...
A POZOR, TOHLE SE PLETE: Koncovka -la je stejná pro obě čísla! U všech ostatních přídavných jmen jsme zvyklí (aspoň doufám, že teď už ano) měnit v množném čísle a v e - tady zůstává beze změny! Tedy
elen itila - eleni itila
lasse lantala - lassi lantala
limba timpala - limbar timpala...
-2-  Zdá se, že přídavná jména v elfích jazycích bylo možno stupňovat s velkou přesností, nejen ve smyslu více - nejvíce, ale i opačně: méně - nejméně. Žel, přesný popis této části gramatiky se pro quenijštinu nedochoval a zůstal nám jen fragment:
Způsob, jak vyjádřit velkou míru nějaké vlastnosti, je předpona an-, užívaná také pro třetí stupeň přídavných jmen (znamená tedy nej-, i když vyloženě neporovnáváme, a nebude se hodit úplně všude). Můžeme ji bez potíží přidat před samohlásky a všechny souhlásky, které se s "n" snesou (j,c,q,n,t,v,w, pravděpodobně i h,f). S "p" dá zřejmě dohromady "mp", před l,m,r,s, podlehne asimilaci úplně a vznikne ll,mm,rr,ss:
		telco anfilima			súre arringa
		quesse anvilina   		nén allarca
		yáve ammára			cén amparca    atd.
(U slov, začínajících na s, však není jisté, co se stane, pokud "s" bylo původně "th". Tuto kombinaci mohu tedy doporučit jen pokročilým, kteří už studují původní prameny slovníků.)
Takže nyní můžeme vytvářet bohatší větičky jako třeba:
Silma ná elen itila.
Silma ar itila ná elen lantala.
Elen lantala, silma ar itila, ná vanima.
Limba itila ná ve elen silma.
Limbar lantala, silme ar itila, nar vanime - nan eleni nar anvanime...

Slovní zásoba
tento (tato, toto)				sina (UT)
tamten (atd.)					tana (LR)
támhleten (atd.)				enta (LR)
co je?					mana? (PM) (Možná shodný s výrazem pro "jaký?")
 a						ar (LotR)
ale						nan (LR)
jenom (ale také jeden, sám, dosud)		er (QL)
velmi						olde (QL)
trochu 			                                    titto (apokryf)
jako	ve
OBECNÉ VLASTNOSTI (PŘEDEVŠÍM VĚCÍ)
krásný, správný              			vanima  LotR
dobrý (o věcech), též užitečný, vhodný, šikovný do ruky                  mára   LR
ošklivý						naswa  QL
opovrženíhodný, nekvalitní   			faica   [faika]  LR
nešikovný (o věcech), trapný, nesnadný	auqua  [aukwa]  QL
velký		            			alta  LR
malý, drobný                 			titta  LR
krátký                       				sinta  LR
dlouhý                       				anda  LR
široký                       				landa  LR
úzký                         				arca [arka]  LR
úzký, hubený a dlouhý, rovný 		lenwa  QL
tenký, hubený					filima  QL
štíhlý, útlý, křehký     				ninde LR
štíhlý, útlý, ohebný, graciézních pohybů      terene  LR,QL
tlustý, tučný                			tiuca [tiuka]  LR
těžký						lunga  LR
lehký, vzdušný, jemně vetrný		vilina QL
vysoký, vysoké postavy       			tunda  LR
horký                        				saiwa  QL
teplý                        				lauca  [lauka]
studený                      				ringa  LR
mokrý             				linque  LR [linkwe], mixa LR, (i vodnatý: nenda  LR)
vlhký                        				níte (též orosený)  LR
suchý                        				parca [parka]  LR
hladký                       				pasta  LR
drsný                        				naraca [naraka]  LR
měkký, poddajný (dá se hníst)		maxa LR
                             (dá se drtit, mačkat)           malaqua [malakwa]  QL
tuhý, nepoddajný             			norna  WJ, tarya [tarja]  LR
tvrdý                        				omba  QL, sarda  VT
pevný, silný, nepohnutelný   			tulca [tulka]  LR
rychlý						(a)larca [(a) larka]  LR, linta  LotR
rychlý, pohyblivý	tyelca [čelka] [ty se čte něco mezi ť a č]  LR
pomalý	lenca [lenka]  QL
STROMY                        			ALDAR
buk                          			       	feren  LR
bříza  (s trochou fantazie:“stříbrošedě zářící”)    silwin  QL
stříbrná (správně česky bradavičnatá) bříza        silqueléni[silkweléni] ("dívka lesklých kadeří") QL
dub (“tuhý, pevný, houževnatý”)		norno  LR
jilm                         				alalme, lalme  LR
kaštan ("strom s rukama",nejspíše tedy jírovec maďal)       	mavoisi, alda mavoite  QL
kaštanovník setý (jedlý)    	mavoisi tapatenda ("strom s dlouhými/šátrajícími prsty")  QL
líska (od "kote", oříšek)        			cottule, cottulwe [kottule, kottulwe]  QL
olše                         				uluswe  QL
topol  (“zpříma stojící”)               	tyulusse [čulusse]  [ty se čte něco mezi ť a č]
vrba                         			            tasar, tasare  S, LR
  smuteční ("vzdychající") vrba   	            siquilisse   [sikwilisse]  QL
jakýkoli jehličnan           			vine, vinne  QL
jedle nebo borovice (“strom příkrých strání”)  aiquaire [aikwaire]  QL
modřín  (příbuzné, podle některých zdrojů snad i totožné, se slovem “vlas”)	fine  LR
ZVÍŘATA               				LAMANDI
jezevec					oryat [orjat], 3.p. oryacen [orjaken]  QL
kolouch, mládě vysoké			opole  QL
králík						lapatte, mn.č. lapatsi  QL
krysa  ("hlodavec")      			nyano [njano]  LR
krtek						noldare QL 
liška                        				rusco (mn.č. ruscur)  [rusko, ruskur]  PM
prase divoké, kanec 	                                   carcapolca  [karkapolka] ("prase s tesáky") QL
vlk                          			            narmo  LR

 Napsala Laisi Finwen